Lönsammare skogsbruk utan
slutavverkningar
Peter Lohmander Professor i skoglig företagsekonomi
med inriktning mot ekonomisk optimering, institutionen för
skogsekonomi, fakulteten för skogsvetenskap, SLU 901 83
Umeå tel: 46-(0)90-786 83 80 http://www.lohmander.com/
Här bevisas att skogsbruk utan slutavverkningar kan vara
betydligt lönsammare än med slutavverkningar. Förbättrad miljö
kan förenas med högre lönsamhet. Typiska förutsättningar från
Västerbotten användes i kalkylerna.
Denna text har 2007-08-08 marginellt uppdaterats. Denna uppdatering har inneburit ett förtydligande av slutsatserna.
Den tidigare versionen av texten fanns publicerad i en webtidning som inte längre uppdateras. Kalkylerna i texten
föredrogs vid konferensen "Lönsammare och säkrare skogsbruk", Lycksele, 2005-03-17.
"Kontinuerligt skogsbruk" är ett
ganska hett ämne just nu. Ämnet har tidigare behandlats på
engelska: http://www.lohmander.com/Information/Ref.htm
Här ska dessa frågor besvaras: "Hur kan man
få högsta nuvärde med kontinuerligt skogsbruk? Hur högt är
detta nuvärde i relation till vad man får vid skogsbruk med
slutavverkningar? Hur ofta bör man göra ingreppen under olika
förhållanden med hänsyn till bästa totalekonomi? Finns det
någon optimal virkesförrådsnivå? Vad betyder flyttkostnader
och kalkylränta för de optimala besluten? Vad betyder
konjunkturvariationer?"
En fullständig men förenklad analys genomföres. Läsaren kan
själv utvidga analysen enligt samma principer och beakta
speciella omständigheter. Den som har läst gymnasiekursen i
matematik bör kunna förstå allt. Den formella kalkylen är
nödvändig.
Nuvärdet av kontinuerligt skogsbruk
Nuvärdet av kontinuerligt skogsbruk benämner vi .
betecknar värdet av alla intäkter och kostnader när vi har
justerat dem med hänsyn till tidpunkter och kalkylränta. En
tusenlapp är ju mer värd om vi får den idag än vid en senare
tidpunkt. Ju högre kalkylränta (ränta på kapitalmarknaden),
desto viktigare är det att få tusenlappen tidigt. Vi betecknar
kalkylräntan med .
En krona som utfaller om
år är värd kronor idag. I utgångsläget har vi ett granbestånd med m3sk per hektar. Detta är en
"skiktad skog", vilket innebär att det finns träd av alla
storlekar. Nu ska vi avverka. Först studerar vi "kontinuerligt
skogsbruk". I den första avverkningen tar vi ut volymen per hektar. I första hand avverkas de större träden och mindre
träd lämnas. Skogen självföryngras efterhand. Vi får
direkt det ekonomiska överskottet per hektar där betecknar rörligt netto per m3sk (pris - rörliga
drivningskostnader per m3sk) vid det första uttaget och
är flyttkostnaden (för skördare och skotare m.m.) per hektar
och drivningstillfälle. Om exempelvis = 50 m3sk/ha, = 200 SEK/m3sk, avverkningsobjektet är 10
hektar och maskinflyttning kostar 5 000 SEK per tillfälle så
blir = 500 SEK/Ha. Då får vi direkt 9 500 SEK/ha. Med
jämna tidsintervall, , i all framtid efter det att det första uttaget
gjordes, avverkar vi tillväxten. Varje uttag får storleken där
är den årliga tillväxten per hektar. Vid varje uttag erhålls
därför som ekonomiskt nettoresultat. är pris - rörliga
drivningskostnader per m3sk vid uttagen efter det första
uttaget. Nuvärdet av alla uttag (i evig tid),
, blir då:
![](Skogsbruk-filer/varde_formel_12.gif)
Genom att sätta in olika värden på i formeln ovan ser vi vilket värde på
som ger högst nuvärde,
.
Nuvärdet av skogsbruk med slutavverkningar
(trakthyggesskogsbruk)
Nuvärdet av skogsbruk med slutavverkningar
kallar vi för
. Den första slutavverkningen sker direkt och ger . Sedan inleds en evig sekvens av "markberedning,
hyggesrensning och plantering", vilket kostar
SEK/ha, och slutavverkningar år efter föryngring. Avverkningsvolymerna
blir i framtiden i varje generation. I trakthyggesskogsbruket
utnyttjas dock inte solljus, näringsämnen och vatten fullt ut
i den första fasen av beståndets liv. I en skog som hela tiden
innehåller träd (kontinuerligt skogsbruk) kan däremot ljus,
vatten och näringsämnen hela tiden tagas tillvara och ge
tillväxt. I kalkylen bortser vi från kostnader för röjning och
hjälpplantering i trakthyggesskogsbruket. Vi antar att hela
tillväxten utfaller vid slutavverkningen. I de flesta fall
representerar gallringarna ett betydligt lägre ekonomiskt
värde än slutavverkningar per m3sk. Nuvärdet av
trakthyggesskogsbruket blir:
![](Skogsbruk-filer/varde_formel_1.gif)
Nuvärdet av trakthyggesskogsbruket, , påverkas av olika beslut, exempelvis
slutavverkningsåldern, . Denna ligger normalt i närheten av den lägsta
tillåtna slutavverkningsåldern om 3%. Om ståndortsindex är G20 så är
lägsta tillåtna slutavverkningsålder 80 år i Västerbotten.
Dessa siffror är typiska i Västerbotten:
Tabell 1. Antaganden
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3% |
3 |
130 |
200 |
200 |
7000 |
80 |
50 |
8 |
|
m3sk/(ha*år ) |
m3sk/ha |
SEK/m3sk |
SEK/m3s k |
SEK/ha |
år |
m3sk/ha |
år | |
Siffrorna i Tabell 1. ger följande resultat:
= 25 618.75 SEK/ha
= 22 700.86 SEK/ha
Det kontinuerliga skogsbruket ger ett nuvärde som är nästan
3 000 SEK högre per hektar än skogsbruket med slutavverkningar.
Ändå byggde analysen på några förenklade antaganden som gynnar
trakthyggesskogsbruket i relation till det kontinuerliga
skogsbruket, nämligen dessa:
a. Allt virke i trakthyggesskogsbruket antogs
komma från slutavverkningar, vilket ger lägre
drivningskostnader och högre pris per m3sk.
b. Skogsproduktionen i trakthyggesskogsbruket
antogs i medeltal vara lika hög som i det kontinuerliga
skogsbruket, vilket kan innebära en överskattning.
c. Rörligt netto per m3sk antogs vara lika högt
vid trakthyggesskogsbrukets inledande slutavverkning för
alla delar av uttaget trots att skogen är skiktad och det är
lönsammare att avstå från att ta ut ett stort antal små
träd.
d. Inom det kontinuerliga skogsbruket blir antalet
grova kvistar på stammens nedre del efterhand lägre än inom
trakthyggesskogsbruket. Det beror på att de mindre träden
hela tiden beskuggas av större träd. Timmerkvalitet och
därmed nettopris gynnas av detta. Den förenklade analysen
har inte beaktat detta.
Hur ofta bör man göra ingreppen? Med de aktuella
förutsättningarna gav 8 års tidsintervall mellan uttagen
högsta nuvärde.
Finns det någon optimal virkesförrådsnivå?
Författaren har härlett formler för hur det optimala
virkesförrådet påverkas av alternativa förutsättningar
gällande tillväxtfunktioner, priser och kalkylränta. I denna
text finns inte utrymme för en komplett genomgång.
Tillväxtfunktionernas form är fortfarande en mycket het fråga
inom skogsproduktionsforskningen.
Vad betyder flyttkostnader och kalkylränta för de
optimala besluten? Man kan med enkla kalkyler visa
följande: Om kalkylräntan stiger så - förkortas de
optimala tidsintervallen mellan uttag. - sjunker nuvärdet
av skogsbruk.
Om flyttkostnaden per tillfälle ökar så - förlängs de
optimala tidsintervallen mellan uttag. - sjunker nuvärdet
av skogsbruk.
Vad betyder konjunkturvariationer för kontinuerligt
skogsbruk? Den förenklade modellen inkluderar inte
konjunkturvariationer. Mer avancerade modeller existerar. När
priserna är ovanligt goda bör man avverka mer än annars.
Slutsatser
Kontinuerligt skogsbruk kan mycket väl kan vara det
lönsammaste alternativet under typiska förutsättningar i
Västerbotten. Detta är ett alternativ som vi inte bör avstå ifrån. Det innebär givetvis inte att kontinuerligt skogsbruk alltid, under alla omständigheter, på alla platser, måste vara
det lönsammaste alternativet. Detaljerna måste givetvis utredas
grundligt. Skogsvårdslagen måste m.h.t. ekonomi och miljö
ändras i grunden så att kontinuerligt skogsbruk accepteras.
Om någon läsare trots allt betvivlar slutsatserna i denna
text så är det enkelt att kontrollera vad alternativa
antaganden betyder.
Läsaren ska vara medveten om att de kalkyler som genomförts i denna text
givetvis inte fångar alla detaljer i "maximal upplösning".
Det finns säkerligen en och annan läsare som inte anser att kalkylen har givit
full rättvisa åt någon speciell delfråga i skogsbruket.
Det hade emellertid inte varit möjligt att samtidigt behandla alla detaljfrågor inom ramen
för en denna text eftersom ambitionen är att ge en övergripande förståelse för de centrala
frågorna.
Om läsaren har någon ytterligare fråga så är det bara att ta fram kalkylatorn och studera vad
alternativa antaganden betyder för resultatet.
Lycka till!
Peter Lohmander
|